Description
Description
Kepenys – svarbus virškinimo organas, organizmo laboratorija, jos nukenksmina ir pašalina iš organizmo žalingas medžiagas, kurios patenka iš išorės ar susidaro organizmo viduje. Kepenys taip pat svarbios imuninei sistemai, jose gaminama daug biologiškai svarbių medžiagų, gaminama tulžis. Pradinėje kepenų pažeidimo stadijoje simptomai būna nežymūs ir tik vėlyvoje ligos stadijoje atsiranda ryškesnių, varginančių simptomų.
Kasa taip pat labai svarbi virškinimui – joje gaminami virškinimo fermentai, kurie skaldo baltymus, riebalus ir angliavandenius. Taip pat kasa aktyviai dalyvauja gliukozės apykaitoje išskirdama į kraują hormonus insuliną ir gliukagoną. Šios funkcijos sutrikimai gali lemti tokią sunkią ligą kaip cukrinis diabetas.
Sutrikusios kepenų veiklos simptomai
- virškinimo sutrikimai
- skausmas po dešiniuoju šonkaulių lanku
- pilvo pūtimas
- sunkumo jausmas pavalgius
- gelta
- bendras silpnumas ar pykinimas
- niežulys ir kt.
Kepenų ligų rizikos faktoriai
- netaisyklinga mityba
- alkoholio, medikamentų vartojimas
- apsinuodijimai
- infekcijos
- medžiagų apykaitos sutrikimai.
Pradinėje kepenų pažeidimo stadijoje simptomai būna nežymūs ir tik vėlyvoje ligos stadijoje atsiranda ryškesnių, varginančių simptomų. Todėl kepenų ligų diagnostikoje labai svarbūs laboratoriniai tyrimai, kurių pagalba galima aptikti ir laiku pradėti gydyti klastingas ligas. Pasirūpinkite savo sveikata jau dabar!
Atliekami tyrimai | Mini | Maxi |
Kepenų fermentai | ||
Asparagininė transaminazė (AST) | ✔ | ✔ |
ALT Alanininė transaminazė (ALT) | ✔ | ✔ |
De Ritis koeficientas | ✔ | ✔ |
Gama-gliutamiltranspeptidazė (GGT) | ✔ | ✔ |
Šarminė fosfatazė (ALP) | ✔ | ✔ |
Bendras bilirubinas | ✔ | ✔ |
Tiesioginis bilirubinas | ✔ | |
Netiesioginis bilirubinas | ✔ | |
Kasos ir inkstų tyrimai | ||
Pankreatinė amilazė (P-AMY) | ✔ | ✔ |
Lipazė | ✔ | ✔ |
Albuminas | ✔ | ✔ |
Bendras baltymas (TP) | ✔ | |
Laktatdehidrogenazė (LDH) | ✔ | |
Krešumo tyrimai | ||
Protrombino laiko nustatymas Quick’o metodu (PT/INR) | ✔ | |
Fibrinogenas | ✔ | |
Vėžinių žymenų tyrimai | ||
AFP | kiaušidžių, kepenų, sėklidžių vėžinis žymuo | ✔ | |
CA19-9 | kasos vėžinis žymuo | ✔ |
KEPENŲ FERMENTAI
- Asparagininė transaminazė (AST) – kepenų fermentas. Padidėjęs šio fermento aktyvumas vertinamas kaip kepenų ir širdies patologijos rodiklis.
- Alanininė aminotransferazė (ALT) – fermentas, vienas jautriausių kepenų pažeidimo rodiklių. Ypač didelis ALT koncentracijos padidėjimas nustatomas sergant ūmiu hepatitu (gali didėti net iki 10-20 kartų).
- De Ritis koeficientas – apskaičiuotas kepenų fermentų AST/ALT santykis. Sveikų žmonių jis yra 1,33 ± 0,42. Šio santykio padidėjimas būdingas širdies pakenkimui, o sumažėjimas rodo kepenų patologiją. De Ritis koeficientas gali būti naudojamas pirminiam kepenų ligų diferencijavimui.
- Gama-gliutamiltransferazė (GGT) – vienas iš biocheminių tyrimų, padedantis įvertinti kepenų būklę. Gama gliutamiltransferazės tyrimas informatyvus esant kepenų pažeidimams, o ypač kai yra cholestazinis sindromas (sutrikęs tulžies nutekėjimas). GGT tyrimas kai kuriais atvejais gali būti naudojamas kaip atrankinis, piktnaudžiavimo alkoholiu nustatymui.
- Šarminė fosfatazė (ALP) – yra gaminama kepenyse, kauluose, žarnyne, placentoje, inkstuose, plaučiuose. Tai informatyvus kepenų ir kaulų patologijos rodiklis. Kepenyse šarminės fosfatazės padidėjimas susijęs su mechanine tulžies nutekėjimo kliūtimi (akmuo, kasos galvutės navikas, cista, kepenų pūlinys, parazitai ir kt.). Šarminės fosfatazės koncentracija taip pat gali padidėti nėštumo metu, vaikams intensyvaus kaulų augimo stadijoje, bei esant kaulų patologijai. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad šarminės fosfatazės koncentracija kraujyje gali padidėti po valgio, todėl kraujas šiam tyrimui turi būti imamas nevalgius.
- Bendras Bilirubinas – kepenų ir tulžies pūslės funkcijos rodiklis, taip pat jo kiekis gali padidėti esant hemolizei. Šio pigmento kaupimasis audiniuose pasiriškia gelta. B. bilirubino koncentracija kraujyje didėja esant įvairioms kepenų ligoms, hemolizei, navikams kepenyse ir kasos galvutėje, tulžies takų akmenligei ir kt.
- Tiesioginis Bilirubinas – tiesioginio bilirubino tyrimas atliekamas, kai norima ištirti kepenų ir tulžies takų patologiją. Jo koncentracija didėja, kai yra ūmus virusinis hepatitas, tulžies takų akmenligė, mechaninė gelta, citomegalo viruso infekcija, infekcinė mononukleozė, kepenų cirozė, parazitai kepenyse, metastazės kepenyse. Sergant tulžies sistemos ligomis, sutrinka bilirubino patekimas į hepatocitus, kaupimasis juose ir ekskrecija. Šioms ligoms būdinga įvairiai padidėjusi ir konjuguotojo (tiesioginio), ir nekonjuguotojo (netiesioginio) bilirubino koncentracija kraujo serume.
- Netiesioginis bilirubinas – apskaičiuojamas iš bendro bilirubino reikšmės atimant tiesioginio bilirubino reikšmę. Netiesioginio bilirubino kiekio padidėjimas susijęs su hemolize ir kitais patologiniais procesais, vykstančiais bilirubino apykaitoje – Gilbert, Crigler-Najjar sindromai, eritropoezės ir hemoglobino gamybos sutrikimai, susiję su vitamino B12 ir folio rūgšties trūkumu.
KASOS TYRIMAI
- Pankreatinė amilazė (P-AMY) – specifiškiausias kasos uždegimo rodiklis. Jis nepadidėja esant kitiems patologiniams procesams, išskyrus tuos, kurie pažeidžia kasą. Šio rodiklio padidėjimas gali rodyti ūmų pankreatitą, lėtinio pankreatito paūmėjimą, dvylikapirštės žarnos perforaciją į kasą. Sumažėjimas kartais gali rodyti kasos vėžį.
- Lipazė – tai kasoje gaminamas fermentas, kuris dalyvauja maisto virškinimo procese skaidant riebalus. Kraujo lipazės tyrimas dažniausiai atliekamas siekiant įvertinti kasos veiklą, tai vienas informatyviausių pankreatito (kasos uždegimo) rodiklių. Lipazės kiekis stipriai padidėja esant ūmiam pankreatitui, kasos latakų nepraeinamumui, kasos vėžiui.
- Albuminas – pagrindinė organizmo transportinė medžiaga. Jis perneša kalcį, manganą, cinką, hormonus, medikamentus. Kepenų ligos sutrikdo albumino sintezę, jų kiekis plazmoje sumažėja. 50% visų kepenyse sintetinamų baltymų sudaro albuminai.
- Bendras Baltymas (TP) – skirtas bendrai būklei įvertinti, padeda aptikti prastos mitybos būklę, žarnyno, kasos, kepenų ligas ir inkstų funkcijos sutrikimus. Žmogaus organizmo pagrindą sudaro baltymai. Jie įeina į visų audinių sudėtį. Įvairių medžiagų metabolizme dalyvauja baltymai, atliekantys specifines funkcijas.
- Laktatdehidrogenazė (LDH) – yra viduląstelinis fermentas, todėl jo kiekis kraujyje padidėja, kai ląstelės yra pažeidžiamos. LDH tyrimas gali būti naudojamas įtariant įvairios kilmės ląstelių pažeidimą, pvz.: po traumų, kaulų lūžių, infekcijų, esant onkologiniams susirgimams bei kita. Dažnai LDH kiekis padidėja esant hemolizei (eritrocitų suirimas). Taip pat šis tyrimas atliekamas įtarus širdies infarktą, nes dėl šios būklės pažeistos širdies raumens ląstelės į kraują išskiria didelį šio fermento kiekį. LDH kiekio kraujyje sumažėjimas diagnostinės reikšmės neturi.
KREŠUMO TYRIMAI
- Protrombino laiko nustatymas Quick’o metodu (PT/INR) – protrombino komplekso aktyvumas arba protrombino laikas. Šio tyrimo pagalba įvertinamas išorinės krešėjimo sistemos priklausančių nuo vitamino K faktorių II,VII, X aktyvumas, bei V faktorius. Kadangi vit. K ir visi šie faktoriai sintetinami kepenyse, PT tyrimas gali būti atliekamas kepenų ligų diagnostikos bei jų gydymo kontrolės tikslais.
Fibrinogenas – tai vienas svarbiausių kraujo plazmos baltymų, dalyvaujančių kraujo krešėjimo procese. Fibrinogenas prisideda prie fibrino (krešulio pagrindinė sudedamoji dalis) formavimo. Fibrinogenas taip pat skatina kraujo krešėjimą ir trombocitų agregaciją. Fibrinogeno koncentracijos padidėjimas gali rodyti, kad organizme vyksta uždegiminis procesas arba intoksikacija. Taip pat gali padidėti po traumų, operacijų bei nėštumo metu. Sumažėti gali dėl kepenų ligų.
VĖŽINIŲ ŽYMENŲ TYRIMAI
- Kiaušidžių, kepenų ir sėklidžių vėžio žymuo (AFP) – AFP |Alfa fetoproteinas – baltymas, kuris gaminamas embrione, trynio maišo ląstelėse, virškinamajame trakte ir kepenyse. Jis taikomas tiriant dvi patologijų grupes: 1) onkologiją; 2) nėštumo patologiją. Onkologijoje AFP naudojamas sekti pirminį kepenų vėžį bei reprodukcinės sistemos navikus (ypač – sėklidžių vėžį). Kai kuriais atvejais AFP reikšmės gali padidėti sergant nepiktybinėmis kepenų ligomis (hepatitais, kepenų ciroze), taip pat esant vėžio metastazėms kepenyse.
- Kasos vėžinis žymuo (CA19-9) – kasos, žarnyno, skrandžio, tulžies latakų vėžio žymuo. Ypač specifiškas kasai. Ca 19-9 koncentracija kraujyje tiesiogiai susijusi su naviko dydžiu ir stadija (jeigu navikas didesnis, bus didesnė irvėžio žymens reikšmė). Saikingai padidėjusios rodiklio reikšmės kai kuriais atvejais gali būti randamos ir nevėžinių ligų atvejais – ūmaus ir lėtinio hepatito, tulžies takų cholestazės, cistinės fibrozės, pankreatito, reumatinių ligų.
Tyrimas atliekamas iš veninio kraujo.
Maisto vartojimas | Skysčių vartojimas | Kitos sąlygos |
48 val. nevalgyti riebaus ir kepto maisto. | Negerti saldintų gėrimų. | Nevartoti maisto papildų. |
12 val. nevalgyti. | Galima gerti tik nedidelį kiekį vandens. | Bent 1 val. iki tyrimo nerūkyti. |
24 h nevartoti alkoholio. | Vengti fizinio krūvio ir emocinės įtampos. |
Atsakymas pateikiamas per 1 darbo dieną el. paštu arba per www.e-pacientas.lt
Additional information
Pasirinkti paketą | Mini, Maxi |
---|